Fra VS-sprog til slagkraftig agitation
Vores agitprop-arbejde er for dårligt. Det er alment erkendt i VS. Mange muligheder bliver ikke
udnyttet, alene fordi det virker uoverkommeligt. Andre bliver prøvet - med beklagelige resultater.
Der er flere forklaringer på det:

•	Dels har den politiske linie VS prøver at udvikle ikke haft særlig stor gennemslagskraft i arbejderklassen. Der er mange elementære barrierer vi skal overvinde. Vi er bundet af, at de f1este af os kommer fra mellemlagene,
•	Dels er der internt i VS stor uenighed om mange ting, Det medfører at vores agitation let bliver med omstændelig argumentation og firkantet konklusion (måske uforståelig),
•	Dels har vi ikke særlig mange kræfter- Det maner jo kun til at bruge dem effektivt-
•	Dels er agitprop-arbejdet gennemgående chokerende og hovedrystende lavt prioriteret i partiet,

Kammerater! Der er langt igen før vi lærer at skrive, at en skovl er en skovl!
Selvfølgelig sker der ingen revolution bare fordi vi lærer at agitere slagkraftigt. Det kræver også indhold, Konkrete politiske analyser og korrekte handlingsanvisninger.
Agitationen
Det er først og fremmest agitationen det er galt med, set i forhold til propagandaen. Derfor handler denne håndbog mest om det agitatoriske.
Denne håndbog skal også ses som en del af et større forsøg på at opprioritere agitprop-arbejdet i partiet. Den skal give flere mod på agitprop-arbejdet og fungere som værktøj for korrespondenterne. Derudover tror vi mange kan have glæde af at vide mere om agitprop-arbejdet i forbindelse med salgsblads-diskussionen.

Formålet
Denne håndbog er skrevet af nogle VS'ere der til daglig arbejder med journalistik. Vi har bearbejdet professionelle erfaringer, som kan lette og forberede dit agitprop-arbejde. Vi er hæmmet af den borgerlige journalistik vi laver til daglig, Det præger selvfølgelig også håndbogen. Håndbogen er først og fremmest skrevet for de mange nye korrespondenter. Altså begyndere i agitprop-arbejdet. Derfor satser vi på at give erfaringer fra grunden af. Det er en håndbog du kan have liggende ved siden af dig, når du formulerer artiklen, løbesedlen eller sætter bladet op. Anvisningerne i håndbogen skal ikke tages dogmatisk. Du må selv finde ud af hvilke tips du kan bruge. På korrespondent-kurserne stikker vi dybere i problemerne. Og sikkert også lidt mere systematisk.

Kend målgruppen
Det vigtigste tips vi kan give dig: alfa og omega i det journalistiske arbejde er og bliver kendskabet til målgruppen, Hvis du ikke kan "tale" dine læseres sprog, er denne håndbog håndværksmæssige tips det rene blændværk. Det er vigtigt både at kende personerne i målgruppen og det miljø de lever i - lokalområdet i bred betydning.
Agitation og Propaganda
Et forsøg på definition af agitation og propaganda:
"Propagandisten giver en enkelt person eller nogle enkelte personer mange ideer, mens agitatoren kun giver en eller få ideer, Til gengæld giver han dem til en hel mængde personer."
Det skriver Lenin i "Hvad må der gøres?"
Med andre ord: Agitationen retter sig konkret og afgrænset ind mod en klart afgrænset sag (fx en motorvej. Agitatoren forsøger at vinde opbakning for organisationens linie i denne specielle sag. Uden nødvendigvis at opregne perspektiverne og det endelige mål, socialismen.
Propagandaen uddyber og forklarer baggrunden for agitationen. Propagandaen sætter de enkelte problemer og kampe ind i et samlet politisk perspektiv. Vi giver denne definition ufordøjet videre, så du slipper for at slå den op.

Målgrupper
Du tænker på dine læsere. I hvert fald dem du gerne vil nå - dine partikammerater er mindre vigtige i denne sammenhæng. 
Din målgruppe er måske fagforeningen, kvarterets beboere, byens arbejderklasse eller hele Danmarks arbejderklasse. Fagforeningen er en relativ afgrænset størrelse, hvad angår en lang række faglige problemer. Byens arbejderklasse er selv i faglige spørgsmål en meget mere diffus størrelse.
Du skriver i realiteten til en række målgrupper: Mænd/kvinder, unge/gamle, faglig aktive/faglig passive, forskellige faggrupper osv.
Tænk på en læser
Den måde du kan få flest i tale på er underligt nok ved kun at tænke på en enkelt person! Du skal udvælge dig en i målgruppen du kender - du skal vælge dine argumenter som var det denne ene kammerat du vil overbevise. Det vil få dig til at tale mere direkte til dine læsere og forhindre at du pludselig slår over i studenter-generalernes sprog. (Maj Wechselmanns danmarksfilm er et godt eksempel på denne teknik). Naturligvis skal materialet ikke udformes som et helt personligt brev.
Skyts til "Mund-til-mund-metoden"
Ofte kan vi ikke henvende os direkte til vores målgruppe. SWPs blad i England "Socialist Worker" siger fx:
- Vi laver et meget bredt blad, der henvender sig til mange, Men vi ved godt, at det kun er dem der står os forholdsvis nær, der abonnerer på bladet. Men ved at skrive til de mennesker, vore sympatisører diskuterer med til daglig, giver vi argumenter og oplysninger videre i en form, så vore sympatisører kan bruge dem,
Skriv solidarisk
Du skal tage dine læsere højtideligt. Skriv i et sprog de forstår. Ti sider A4 i indforstået VS-sprog er usolidarisk – både overfor målgruppen og VS.

Udgangspunktet
Som agitator skal du tage fat i en konkret sag, Udgangspunktet i den enkelte sag er noget målgruppen interesserer sig for. Ikke noget den burde interessere sig for, Vi kan ikke begynde med at appellere til læserens manglende forståelse for hans/hendes objektive interesse., De mere generelle politiske konklusioner du vil have med, må du gemme til længere nede i artiklen.
Borgerpressen lyver
Avisens indhold er principielt en videregivelse af informationer, der på forhånd er politisk sorteret, Derfor bliver informationerne til argumenter for en bestemt politisk holdning.
Bag borgerpressens såkaldte objektive maske skjuler sig usande eller fordrejede informationer eller tilbageholdte informationer, der er relevante for målgruppen.

Informer korrekt
Vi skal holde os til korrekte informationer - og kun i deres rette sammenhæng. Det betyder bl.a., at vi skal beskrive modsatte synspunkter loyalt, Set ud fra deres reelle proportioner.
Vi skal ikke proportionsforvrænge vores egen betydning - sådan som f.eks., Land og Folk og Arbejderavisen gør det - og vi skal kritisk konfrontere VS'ere med modstandernes
argumenter.
Modstanderen skal ikke bare fremstilles som en kapitalist fra en Herluf Bidstrup-tegning- En socialdemokratisk pampers argumenter skal behandles seriøst- Ikke for pamperens skyld, men af hensyn til de læsere, der tager hans formaninger om indkomstpolitik m.v, alvorligt- Det er dem
du skal overbevise, ikke gøre til grin. Marker hvilke oplysninger du ikke har kunnet få fat på, og
hvilke du er i tvivl om. Check alle oplysninger - selv om det tager tid, Navne, beskrivelser på arbejdspladser m.m, skal være korrekte.
Det skal være os de kan stole på!
Forarbejdet
Hvor meget du skal gore ud af forarbejdet afhænger naturligvis af om du skal lave en løbeseddel el!er en længere baggrunds-orienterende artikel til et blad. Det er heller ikke altid (næsten aldrig) du har den tid du gerne vil have, Det er en kunst at lave et hurtigt forarbejde. Under alle omstændigheder må du sætte dig så meget ind i sagen, så du ved, du videregiver korrekte og væsentlige oplysninger.
Prøv at checke din historie af for svar på følgende hv-spørgsmål:
1. Hvornår og
2. Hvorfor siger/skriver(mener
3. Hvem med
4. Hvilken kompetence
5. Hvad til 
6. Hvem i
7. Hvilken situation med
8. Hvilke konsekvenser
Eksempel (en løbeseddel): ... på et medarbejdermøde
(6-7) i går (l) sagde direktør (4) NN (3), at fabrikken skal
lukke til nytår (5). 220 mand bliver fyret (8). Der er ingen
tvivl om, at fabrikken skal slagtes - det giver større profit
at fortsætte produktionen i udlandet (2) -.-
Dette check-skema bruges normalt til nyhedsartikler. Muligvis har du ikke brug for eller kan ikke besvare, alle hv-spørgsmålene i din artikel, Men de er alligevel nyttige:
Dels kan de generelt sikre, at læserne ikke løber sur i det, og dels kan en gennemgang forhindre, at du holder oplysninger tilbage der er selvfølgelige for dig, men ikke for læseren.

Tre faser
Under forarbejdet skal du:
- samle oplysninger ind
- finde indfaldsvinklen. (gøre dig din hovedide med artiklen klar),
- gøre oplysningerne forståelige (du skriver fx om modsatte synspunkter i en sag - de to parter vil som regel argumentere ud fra vidt forskellige forudsætninger - gør deres argumenter sammenlignelige. Konfronter de to parters argumenter med hinanden).
Disse tre faser i arbejdet skal du nødvendigvis igennem, men det er ikke tre skarpt adskilte faser. Prøv så tidligt som muligt at finde indfaldsvinklen og konklusionen, allerede mens du samler oplysninger ind. Du vil i sidste ende spare en hel del tid. Prøv så tidligt som mulig at formulere artiklens eller løbesedlens hovedide i en sætning - hvis du ikke kan det er indfaldsvinklen for diffus.

Kilder
Vi skal væk fra skrivebordsartikler - altså de artikler hvor skribenten kun refererer til andre skribenter.
Hvis du ikke har tid til at tage ud og snakke med dem der står i problemerne, så ring i det mindste. I stedet for at stole på løbesedler eller avisudklip. De er muligvis foræ1dede eller de har ikke den vinkel på historien, der politisk er den mest relevante. Derudover er der også en anden fordel ved at ringe/opsøge. "Eksperten" kan hurtigere sætte dig ind i sagen end en stak avisudklip eller pjecer.
Husk: Du skal tage gode notater under telefonsamtaler og skrive dem rent lige bagefter. Det er dumt at vente tre dage - så kan sandhedsværdien let blive temmelig tvivlsom. Hvis det er en kilde du gerne vil bevare et godt forhold til så send artiklen eller ring inden den går i trykken, Diskuter evt. rettelser. Det gælder især overfor dem, der ønsker fuldstændig anonymitet. Ganske lidt kan være med til at afsløre kildens identitet.
Bladarbejdet giver mange gode kontakter som også er gode i andre partisammenhænge. Plej dem. Det tjener ikke noget formål at referere en socialdemokrat forkert, Det er alt for let for ham at tage afstand, Generelt går vi ind for at du markerer dine kilder tydeligt, såfremt det altså kan lade sig gøre, Hvis læserne ved du har dine oplysninger direkte fra et medlem af strejkekomiteen, så styrker det hele artiklens troværdighed.

Brug andres viden
Inden for VS udnytter vi alt for lidt hinandens viden- Ring til de repræsentanter VS har rundt omkring, de har let adgang til mange oplysninger.
Offentlige myndigheder - stat, amt eller kommune - er en anden måde at skaffe sig oplysninger på. Du skal ikke bekymre dig over, at du tager deres tid, De er vant til at bruge timer på at forklare love, regulativer, ordninger, statistikker m.v. for journalister.
Det er en god regel at klippe hvad du møder i aviser om dit emne (arbejdsplads, boligområde osv.). Men pas på det ikke vokser dig over hovedet, Der findes også mange gode håndbøger fx:
- "Levevilkår i Danmark" (en populær udgave af vigtige statistikker fra Danmarks Statistik),
- Statistiske efterretninger (de sidste nye tal fra Danmarks Statistik.
- "Velkommen til ..." (Opslagsbøger, udgives af alle landets kommuner).
- Arbejdsmarkedets håndbog (AOF),
- "Greens" (indeholder oplysninger om Danmarks ca. 3100 største aktieselskaber med ca. 10.000 personer i erhvervslivet).
Du kan altid spørge bibliotekaren og derudover står bl.a. Tidsskriftscenteret i København til din rådighed,
Interviews
Interviews kan være mere spændende at læse end en almindelig gennemgang i kommentarform. Vekselvirkningen spørgsmål/svar skaber liv over feltet, det er en konfrontation mellem forskellige synspunkter og derudover er det lettere for læseren at vurdere troværdigheden af de fremsatte synspunkter,
Interviewtyper
Dette afsnit handler ikke så meget om det korte telefoninterview, hvor du ringer op for at få nogle oplysninger og videregiver dem i interviewform. Her tager vi fat i problemerne i.f.m.  det længere interview, der kræver en samtale "uden for huset".
Du eller I tager ud og snakker med en gruppe strejkende arbejdere  Arbejderne ved, at du/I vil prøve at skildre strejken solidarisk. Derfor kan I stille og roligt sidde og snakke om sagerne - samtalen bliver optaget på bånd og/eller noteret på blokken, og interviewet udvikler sig af sig selv. Denne type interviews kan vi selvfølgelig stærkt anbefale. Derimod vil vi generelt fraråde kritiske interviews (også kaldet "forhør") med folk du ikke ønsker at stå solidarisk med. Hvis du laver en snak med en politiker, en direktør, en embedsmand, en fagpamper o.s.v. - som du på forhånd er uenig med i det interviewet handler om - så er det som regel for at kunne afsløre vedkommende. Men du skal være meget trænet og godt forberedt for bare at få en lille smule ud af et sådant "forhør". 
Alt for ofte tror man, at ens argumenter er skudsikre. Men modparten er som regel ikke dum og har normalt adgang til oplysninger du ikke kan få. Mundtlige oplysninger bliver også rask væk benægtet (afhængig af vidnesituationen), hvis de viser sig at være ubehagelige. Lav derfor normalt kun oplysende interviews med disse folk - få dem til at præcisere deres holdning. Undtagelsen fra denne regel det er når du har absolut krystalklare beviser.
Interview-aftalen
Du må begynde med at lægge nogle kort på bordet. Den interviewede har krav på at vide:
- hvilket blad du skriver til,
- hvad artiklen generelt handler om (bl.a. hvilke synspunkter hans udtalelser skal stilles op imod),
-	noget om hvilke spørgsmål du vil stille (evt. hvilke temaer du vil komme ind på - de spørgsmål du vil overraske med eller mener han/hun ikke skal have tid til at forberede sig på, dem opgiver du naturligvis ikke). Disse oplysninger kan være betingelsen for overhovedet at kunne få et interview. Under alle omstændigheder opbygger det en meget vigtig tillid, når journalisten på forhånd klarlægger nogle af betingelserne.

Interview-situationen
Du skal være grundigt forberedt inden interviewet. Prøv at sætte dig ind i den interviewedes svar på forhånd. Gennemtænk gode følgespørgsmål, så du kan styre samtalen. Hvis du derimod ikke er ordentligt forberedt, så spørger du tilfældigt og får kun lidt ud af det. Og derudover er der ikke noget så irriterende som en interviewer, der ikke har sat sig ind i sagen på forhånd. Den interviewede opfatter det som spild af tid. Bagefter er der som regel et større arbejde med at få en artikel ud af det, Hvis du har glemt at stille et vigtigt spørgsmål: ring op igen.
Det er bedst at være to om et interview, 1 kan støtte hinanden - når den ene går i stå kan den anden fortsætte. I kan skiftes til at tage notater, så den ene hele tiden kan koncentrere sig om spørgsmålene.
Det er en god ide at bruge båndoptager, Du kan koncentrere dig om interviewet, du får det hele med - i de mundrette formuleringer. Men ikke mindst her gælder det om at være ordentligt forberedt. Det kan være et hestearbejde at lytte i timevis af bånd igennem og skrive dem af. Husk: selv om du optager det på bånd er det vigtigt at gøre notater. Dels kan båndoptageren svigte (båndet løber ud, mikrofonen er for langt fra den interviewede), dels er notaterne gode som oversigter bagefter og dels kan man stille
spørgsmål senere i interviewet ud fra notaterne.

Tommelfingerregler                     
1. Lyt opmærksomt.
2. Stil spørgsmål ud fra hvad dine læsere har brug for at vide - ikke ud fra dine egne forudsætninger (din specialviden om det stofområde du spørger indenfor).
3. Konkrete spørgsmål giver konkrete svar.
4. Få svarene konkretiseret (svævende svar fyldt med floskler er ubrugelige for læseren. Kræv præcise forklaringer - kræv eksempler).
5. Undgå direkte diskussion (det nytter ikke noget i interviewsituationen). Du skal stille kritiske spørgsmål for at få (konsekvenserne af) den interviewedes synspunkter klart frem. Åben diskussion ødelægger som regel stemningen).
Lær af andres fejl
Vi gennemgår to artikler på de næste sider for at vise nogle  af de fejl der begås gang efter gang i VS,
Samtidig giver vi vores bud på, hvordan det kan blive levende og læsværdige artikler.
Vi gør det naturligvis ikke for at hænge nogen ud, Det er ikke en personlig kritik af nogle af dem der har skrevet artiklerne. Vi håber de også lærer noget af det.
KVINDE-ARTIKLEN næste side
Hvor langt kom du ned i kvinde-artiklen før du sprang videre? Hvad nåede du at få at vide?
Overskriften giver ingen information. Der er ingen billedtekst. Indledningen siger noget om tid og sted, men ikke noget om det væsentlige, fx hvad arbejdsløsheden blandt kvinder betyder for mange danske familier. 
Tomgang de tre vigtigste steder, Der hvor folk læser, står der ikke noget.
Et godt og sigende citat til overskrift og indledning, vil der være mere kød på. Billedteksten kunne give nogle af kravene videre.
Anden opbygning
En anden måde at bygge artiklen op kan fx- være:
- Fagforeningerne skal med i kampen mod arbejdsløsheden, ellers bliver det svært for os at få vores krav igennem, siger NN fra N fagforening.
NN var med i kampagnen mod …

Derefter tager du kravene op dels via interview, og dels via afsnit du selv føjer ind. Prøv at fastholde personen, hun har tit en meget bedre måde at sige det på end du selv. Det vil ikke gøre artiklen kortere, men det ville gøre den bedre.
Skriv konkret
Der kørte en bus rundt på Fyn under kampagne-ugen. Det skulle være noget af det der gav de bedste resultater i hele ugen.
Lad artiklen i Central-Solidaritet dreje sig om Fyn og nede i artiklen kan du skrive, at der var arrangementer i 32 andre byer over hele landet. Allerbedst er det at snakke med nogle af dem der står i
problemerne (nedslidning, intet arbejde for kvinder på Storebæltsbroen, ønske om en uddannelse eller fyret fordi hun skal have en unge), Få dem til at fortælle hvad der er DERES behov.
Hvis det er Århus-Solidaritet er det selvfølgelig Århus du skal tage udgangspunkt i- Jo nærmere du kan komme til de ting, der optager folk i deres dagligdag, desto større interesse har de selvfølgelig i det du skriver.

Kvindekamp i ulvetider
Læs mere om kvindearbejdsløshed, rationaliseringer i supermarkeder og på hospitaler, og meget mere i pjecen "Kvindekamp i ulvetider". Den kan bestilles på VS's adresse og den koster 10 kr.
KAMPAGNEUGE MOD KVINDEARBEJDSLØSHED:
Er kvinders naturlige plads i hjemmet?

I sidste uge af oktober løb en landsomfattende kampagne mod kvindearbejdsløsheden af stablen. Med optog, demonstration, gadeteater, plancher og offentlige høringer. Bag arrangementet stod alle dele af den socialistiske kvindebevægelse, kvinder fra fagbevægelsen og fra venstrefløjens .organisationer.

Arbejdsløsheden blandt mænd er også alarmerende. Hvorfor skal der så aktioneres specielt mod kvinders arbejdsløshed? Grunden er, at kvinders arbejdsløshed ikke bliver taget særligt alvorligt.
- Kvinder har jo deres hjem og børn at tage sig af - så arbejdsløse er de jo egentlig ikke, vel?
Men spørg hvad de kvinder og familier siger, som selv rammes af arbejdsløsheden!
En undersøgelse fra Kvindeligt Arbejderforbund afd. 5 viser, at arbejdsløshed er lige så hårdt for kvinder, trods deres opdragelse til hjemmets sysler - og det kunne vi jo også have sagt os selv,
Alle ved vel, at kvindearbejdsløsheden er særlig stor, men hvor mange ved hvorfor den er det?
Øjensynlig er der flere grunde:
kvinder er i stort omfang beskæftiget i ufaglærte (lavtlønnede jobs, som kan rationaliseres væk. Eller i konjunkturfølsomme industrier, som i krisen rammes af indskrænkninger. Eller de er beskæftiget i den statslige sektor på social- og sundhedsområdet og i rengøringen, tre af de områder, som især rammes af statens nedskæringspolitik. Og med nedskæring af udgifter til sundheds- og socialt arbejde sendes der mere pasning og pleje tilbage til kvinden i hjemmet Det kan så medføre, at kvinderne får for meget fravær og fyres eller at de selv giver op over for det dobbelte arbejdspres.
Alle disse grunde hænger sammen: kvinderne er blevet placeret i erhvervslivet efter deres tillærte "kvindefærdigheder" - og først da kapitalen og staten havde brug for det, og må ryge igen nar der skæres ned,
Når arbejdsløsheden stiger
Den "halve" tilknytning til arbejdsmarkedet går igen i kvinders lave organisationsgrad og manglende erfaringer med at føre deres krav frem, Så hvad sker der når arbejdsløsheden stiger? Ikke noget. Så godt som ingen organisering i arbejdsløshedsgrupper i de kvindelige fagforeninger. Så godt som ingen manifestationer af utilfredshed.
Her for nylig opfordrede textil- og beklædningsarbejdernes kongres dog regeringen til at gøre noget mod kvindearbejdsløsheden, Og nu altså kampagnen. Det kan blive det første vigtige skridt, For forhåbentlig er kampagnen kun begyndelsen til at man forstår og bekæmper kvindearbejdsløsheden som det problem den er. Ikke bare for kvindens ligeret, men for alle lønarbejderes levestandard. Kvindearbejdsløsheden forringer familiens levevilkår og skaber fare for splittelse mellem arbejdsløse og hårdtarbejdende, mellem mænd
og kvinder.
Fælles kamp
Splittelsen må overvindes, 
- Dels ved en fordeling af det alt for nedslidende arbejde uden sænkning af reallønnen, altså gennem en overgang til 35 timers uge, stop for overarbejde, forlænget ferie, forlænget barselsorlov og udvidet adgang til førtidspensionering.

Dels ved igangsættelse af statsligt arbejde også på de områder, som nu er "kvindefag", altså mere personale på daginstitutioner, plejehjem, sygehuse, åndssvageforsorg,  socialforvaltning og folkeskole. Selv et socialdemokratisk domineret forbund som tekstil- og beklædningsarbejderne påpegede det urimelige i nedskæringerne på daginstitutionerne.
- Dets ved en lovgivning, der fjerner   kvindediskriminering, d.v.s. forbud mod afskedigelser p.g.a. barselsorlov og børns sygdom, forlænget barselsorlov delt mellem forældrene, forbud mod skifteholdsarbejde (som især kvinder ikke kan tage p.g.a. børnene), fuld dækning af daginstitutionsbehovet, hvilket altså vil sige udvidet åbningstid og overgang til gratis institutionspladser.
Dels ved en indsats på uddannelsesområdet for at skubbe til faggrænserne mellem "mandefag" og "kvindefag". EFG-uddannelsen har vist, at det kan lade sig gøre. Derfor må vi kræve, at mesterlæren afskaffes, at EFG-lønnen genindføres, og at der sikres praktikpladser til alle.
Forudsætningerne er naturligvis, at fagforeningerne støtter arbejdsløshedsarbejdet - så det må være vores første krav.

VS-sprog
Hvis du bruger interview undgår du måske også de studenterprægede VS-vendinger som artiklen er fuld af:
'Alle ved vel, at kvindearbejdsløsheden er stor, men hvor mange ved hvorfor den er det?'
En stor ulækker pegefinger. Pas på de retoriske spørgsmål ikke bliver nedladende.
Et andet eksempel fra første spalte: "Konjunkturfølsomme industrier, som i krisen rammes af indskrænkninger.
Ændres til: 'Kvinder arbejder på de virksomheder som rammes hårdest i krisetider.
Og i anden spalte:
'Beskæftiget i den statslige sektor på social- og sundhedsområdet og i rengøringen, tre af de områder som især rammes af statens nedskæringspolitik'. Ændres til: 'Regeringen skærer ned. Pædagoger og rengøringsassistenter bliver fyret. Det er kvinder der ryger ud',
Slemme ord smitter
Der er en del vanskelige ord i artiklen som let kunne oversættes. De er tit trukket med af bestemte typer ord. Vær på vagt over for sammensatte ord med udsagnsord (verber) at typen: nedskrive, fremlægge og fastlime. Skriv i stedet: lime fast, lægge frem og skrive ned, så er der mindre chance for at studentergeneralemes sprog smitter af.
Vær på vagt over for udsagnsord der er lavet om til navneord. De er lette at kende på deres endelser: -ing og –ning (pasning og nedskæringspolitik), -else og -sel (igangsættelse)
De ord er samtidig med til at sløre sproget. Det bliver sværere at se hvem der handler, Det er selvfølgelig ikke alle -ing og -else endelser du skal slette (sætning, fagfor-ening) men slet dem, hvor du kan. 

RINGSTED DAGBLAD:
Nu skal de ned med nakken
I kølvandet på indførelsen af ny teknik på Ringsted Dagblad har ledelsen varslet nye angreb på det grafiske personale.
Den 8. maj gik det meste af Dagbladet over til ny teknik, fotosats og offsettryk, og fra 8. november skal den ny teknik omfatte hele avisen. Med forventning om snarlige mandskabsreduktioner, har man investeret 17-18 millioner kroner i den ny teknik. Og samtidig har ledelsen på bladet indledt en offensiv mod det tekniske personale.

Det første angreb gik ud på at arbejdstiderne på bladet blev ændret på en måde, så bladet kunne spare nogle dyre forlægningstillæg. For nogles vedkommende medførte det en lønnedgang på flere hundrede kroner om måneden,
Det andet angreb hedder mandskabsreduktioner
Først forsøgte ledelsen at reducere   montagegruppen fra 23 til 19 mand- Med sygedage og afspadsering ville det betyde at montagen skulle foretages af 15-16 mand. Montagegruppen svarede ved at udarbejde en bemandingsaftale, der sagde, at hvis produktionen skulle nås, så krævede det at der var 19 mand tilstede. For at klare afspadsering og sygedage, måtte der ansættes 4 afløsere, altså i alt 23 mand.
I perioden hvor forhandlingerne foregik, blev der holdt en del arbejdstidsmøder, som sinkede produktionen og irriterede ledelsen. Naturligvis ophørte lysten til overarbejde ligesom tariffen blev meget nøje fulgt, Den siger at man skal lave regelret arbejde.
Så nu er ledelsen altså blevet helt kulret. Den 14.-10. blev tillidsmændene præsenteret for et sparehandlingsprogram :
1 stedet for 3-holdsdrift skal der laves 2-holdsdrift, og der skal "slagtes" 23 mand allerede fra midten af november. Arbejdstiderne er helt urimelige og tarifstridige. Hvis de forhåndenværende opgaver ikke kan klares med 2 holds drift, så må man bare droppe nogle af opgaverne. Til nød kan man forhandle om arbejdstider og afspadseringsaftale, men fyringerne og 2 holds driften er indiskutable, Handlingsprogrammet er definitivt,
"Det bliver som vi vil have det", siger ledelsen nu, "koste hvad det vil". Bag ledelsens pludselig helt konsekvente og stejle holdning, kan  man ligefrem høre Dansk Arbejdsgiverforening hviske: "Bare hold ud, nu skal de ned med nakken, vi skal nok betale hvad det koster"-
Det tekniske personale fortsætter deres tarifmæssige regelrette arbejde, ligesom der er en almindelig ulyst til overarbejde. På denne måde kan det desværre ikke undgås at der på denne måde opstår beklagelige forsinkelser af produktionen hist og her!
Solidaritet har talt med et par af typograferne:
-1 aviserne har det stået, som om 1 på det nærmeste har accepteret at 23 mand skal sættes på gaden?
- Jah, men den går altså bare slet ikke! Hvis de 23 sættes ud, er det et klart brud på tryghedsaftalen, og det kan vi simpelthen ikke finde os i, Vi har da også allerede anmeldt bladet til forbundet for løftebrud,.
Hvis de 23 mand bliver sat på gaden, så er det en klar provokation fra ledelsens side, Enhver på bladet kan se, at vi i øjeblikket ikke kan nå det hele uden en masse overarbejde, Og det kan vel ikke være meningen i en periode med så mange arbejdsløse,
I øvrigt har vi osse på et personalemøde aftalt at afvise fyringerne- Det stod alle afdelinger solidarisk om, Vi har så i første omgang draget forbundet ind i sagen, for at få tryghedsaftalen nyforhandlet. Hvis ikke der kommer noget ud af det, så må vi jo se, hvad vi så kan finde på,

Artiklen fra første prøvenummer af salgsbladet og bagefter vores omskrivning, Læg især mærke til rækkefølgen af oplysningerne.

Ny teknik Fyrer 23
23 mand skal fyres på Ringsted Dagblad, og der skal laves 2 holds skift i stedet for 3 holds skift. Tekst:
Det er indholdet af et spareprogram tillidsmændene på bladet blev præsenteret for den 14. oktober
Ringsted Dagblad er i gang med at indføre ny teknik. - Hvis de 23 sættes ud, er det et klart brud på tryghedsaftalen, siger en af typograferne til Solidaritet
Ledelsen siger, at det bliver som den vil have det, koste hvad det vil.
Ny teknik
8. maj begyndte Ringsted Dagblad med en ny bladteknik, Bladet har investeret 17-18 millioner og fra 8. november bliver hele bladet lavet i fotosats og trykt i offset Pengene skal ind igen ved at skære ned på det grafiske
personale.
- Enhver på bladet kan se, at vi ikke kan nå det hele uden en masse overarbejde. Det kan ikke være meningen i en periode med tusinder af arbejdsløse, siger en af typograferne. 23 mand skal fyres, og der skal være 2 holds skift, siger ledelsen. Det vil den ikke forhandle om, Hvis bladet ikke kan klare alle opgaverne må man droppe nogle af dem, Til nød vil de forhandle om afspadsering og arbejdstid, Ledelsen er sikker på at have Dansk Arbejdsgiverforening i ryggen,
Ulyst til overarbejde
- Avisen har skrevet om sagen, så det ser ud som om vi har accepteret at de 23 ryger ud, Det har vi ikke.
Vi har besluttet at afvise alle fyringerne på et personalemode, Det stod alle afdelinger solidarisk om. Forbundet er draget ind i sagen, for at få tryghedsaftalen forhandlet igen. Hvis der ikke kommer noget ud af det, må vi se hvad vi så kan finde på, siger en af typograferne,
Det tekniske personale følger reglerne nøje, og der er en almindelig ulyst til overarbejde, Det sinker produktionen næsten hver dag.
Ikke første gang
Det er ikke første gang ledelsen forsø9er at knægte de grafiske arbejdere, Det startede med at ledelsen ændrede arbejdstiderne. Flere hundrede kroner ned i løn var resultatet for flere af arbejderne,
Montagegruppen skulle reduceres fra 23 til 19 mand, var ledelsens næste udspil, Gruppen svarede: - Det vil betyde at vi kun er 15-16 til at montere avisen hver dag, Vi har lavet en bemandingsaftale så der hele tiden er 19 på arbejde, Men så skal vi bruge 4 afløsere, så vi igen er 23 mand. Dengang blev der afholdt flere faglige møder i arbejdstiden og lysten til overarbejde forsvandt Det sinkede produktionen og irriterede ledelsen.

Artiklen om ny teknik
Det er først og fremmest for at vise en anden rækkefølge vi har skrevet artiklen om ny teknik fra første prøvenummer af salgsbladet om, Vi har forsøgt at få det:
VIGTIGSTE
MEST INTERESSANTE
DEN KONKRETE SAG. 
først i artiklen. I overskriften og i indledningen. Artikler skal ikke starte med Adam og Eva, Artikler er
ikke dagbøger.
Overskrifter skal være sigende, Pas på med de lidt for "smarte". Vores omskrivning er langtfra ideel, den mangler kød og blod, den virker ret kedelig- En form for reportage ville blive mere levende- Alligevel mener vi artiklen kan bruges som skabelon: Man må kravle før man kan gå.
Tomgang
I artiklen er der et godt eksempel på det der kaldes tomgangsoptakt, At man tager tilløb før man siger det man vil. 'På denne måde kan det desværre ikke undgås at der ...'. Her er det brugt til ironi, men det betyder alligevel at man skal huske en masse ord før man finder ud af, hvad sætningen drejer sig om,
Det bliver sværere at finde noget i teksten, fordi det vigtigste ord står langt inde i en sætning. Forsøg at skrive 'hvem, der gør hvad' først i hver sætning. 

Stryg tilløbene.

Et typisk VS tilløb: "Det er li'som om". Du gør det måske for at tage forbehold. Overvej om det er nødvendigt at tage forbehold. Stram sproget op. Men: Det for korte, rappe slagkraftige sprog kan virke for unaturligt og trække indholdet i din artikel til mere end det kan bære.
Brug konkrete eksempler
Du kan lige så godt give eksempler på, at ting hænger sammen, som skrive at de gør det,
Hvorfor tale om nedslidning af arbejdskraften, når du kan interviewe en invalidepensionist, der er 52 år gammel og har arbejdet på akkord i 25 år?
Hvorfor sige, at en aktion skal føres sådan og sådan, når du kan give eksempler?
”Nedslidningen af arbejdskraften inden for rengøringssektoren er forøget siden det multinationale rengøringsselskab overtog rengøringen fra kommunerne”.

Det er meget bedre at skrive:
- Siden vi kom under DDRS har vi kun været 5 om at lave det arbejde vi var 10 om før, siger N.N. … Virkeligheden er konkret- VS's politik kan også formidles håndgribeligt.
Vi indrømmer der ikke altid findes eksempler, men vi skal bruge dem der er.

Sådan formidler du bedst en sag
Tit er det en, der står i situationen, vi får vores oplysninger fra- Benyt lejligheden til et interview.
Det gør stoffet mere vedkommende og styrker artiklens troværdighed.
Der kan være problemer med anonymiteten. Prøv alligevel, fx kan du skrive: "siger en forhenværende arbejder på UD og IND A/S”
Mange ting føles mere vedkommende, hvis man kan se det drejer sig om mennesker. Og hvorfor skal vi skjule det? En overskrift er bedre, hvis der står: Forbundet svigter os, end det mere almene: Forbundet svigter.
Brug nærhedsprincippet
Jo tættere du kan komme på den verden dine læsere lever i til daglig, desto større umiddelbar interesse har din artikel. Hvis du tager udgangspunkt i en bestemt virksomhed, er der både dem der arbejder der, dem der har arbejdet der, og dem, der kender nogen, som arbejder der. De vil alle have en speciel interesse i at læse din artikel. Mange artikler kan skrives på grundlag af materiale fra VS. Men det er en god ide at betragte det som baggrundsmateriale og være mere opsøgende. Her skal du tage udgangspunkt i lokal eller fagområdets særlige problemer. Det højner artiklen og giver bedre gennemslagskraft. Du kan også gå den modsatte vej. Du har et lokalt problem. Hvordan stiller det sig på lokalplan, Hvordan er det tacklet andre steder - eller i historien. Der er andre former for nærhed end geografisk, fx er de mennesker, der ikke kan få en børnehaveplads, mest interesserede i en artikel om det emne.
Det vigtigste først
Nogle kan sætte sig ned og skrive så det vigtigste står først, og artiklen triller derudad. Andre må starte med at skrive en beretning, der starter med Adam og Eva og slutter med det, der lige er sket. 
Bagefter må de så dele kladden op. Finde ud af, hvad der er vigtigst - og skal stå først, næstvigtigst osv. Kladden bliver tit for lang. Efterhånden som du bestemmer, hvad der skal stå først, kan du se, hvad der kan gå ud.
Følg historien op
Er du snublet over en historie med virkelig kød på, skal du selvfølgelig prøve at få andre aviser til at tage den op. Men det er ikke nok bare at overlade det til andre. Du må også selv bore i sagen. Har arbejdsformidlingen sendt folk ud til UD og IND a/s selvom en er fyret på grund af "arbejdsmangel"? Hvordan stiller fagforeningen sig - hvorfor rører den ikke en finger?
Lav helst sådan en artikel sammen med de fyrede, de kan give dig mange nyttige tips. Men lad være med at love dem mere om artiklen end du kan holde. Find de ømme punkter i sagen - og bor der. Konfrontér fagpampeme med den barske sandhed. Sådan en sag kan tage pippet fra den bedste. Du skal nok regne med at holde telefonforbindelse med nogle af kammeraterne, hvis du pludselig står midt i den. Den kan hurtigt vokse en over hovedet.

Overskrift Billedtekst Indledning
Overskriften (rubrikken), billedteksten og indledningen er det de fleste læser i din artikel, Så det skal være i orden. Det er ingen undskyldning for at lave noget lort nede i teksten. Hvis indledningen er dårlig, kan der stå lige så gode ting nede i teksten, men få læser dem. Et godt billede med en god billedtekst, der fortæller noget. En indledning, hvor der står det vigtigste i din artikel, og en overskrift, der siger noget om, hvad artiklen handler om, skrevet sådan, at læseren føler det kommer hende ved.

Det vil betyde:
a) Den der kun læser overskrift, indledning og billedtekst får det vigtigste at vide.
b) Når det første er interessant/væsentligt får flere lyst til at læse videre.
Start med indholdet, ikke hvornår det er vedtaget og så videre. Det kan du skrive i næste sætning eller afsnit. 

Sigende overskrift
Overskriften er vigtig, groft sagt er det den der afgør, hvordan en artikel 'forløber'. Indledningen, der kommer efter overskriften, bliver kedelig, hvis overskriften er kede1ig. Overskriften skal være fængende - og sigende. Den kan være et citat, hvis f.eks. en af de strejkende har sagt noget rammende. Når du bruger et citat skal der næsten altid en tekst til over rubrikken (en overligger). Den oplyser, hvem der siger noget. 
Overskriften kan også være konkluderende. Men undgå fraseagtige vendinger som sejr, aktion, opgør og kriminalisering, Overskriften bliver ikke mere revolutionær af disse ord, der er venstrefløjsindforståede. Skal de med, kan de placeres i overliggeren. Overskriften må heller ikke indeholde forkortelser eller svære ord. Typiske overskrifter i VS-blade er f.eks.: "Strejke på Fup
og Svindel a/s" eller "Sejr på Fup og Svindel", eller endnu mere generelt "Underbetaling og overenskomst". Sådanne overskrifter indleder ofte dødfødte artikler. Ikke fordi indholdet ikke er sagligt, væsentligt eller fornuftigt. Man får bare som regel hovedpine af at læse det! Hvis man overhovedet begynder, Husk: artiklen skal indeholde, hvad overskriften lover.
Kort indledning
Nu har du skrevet en god overskrift, Læseren er begyndt på artiklen. Så gælder det om at fastholde hende. Indledningen skal sige det væsentlige. Den rummer "vinklen på historien". Læg de gamle stileskrivningsvaner på hylden før du går i gang med den. Tag helst et konkret udgangspunkt. Den historiske udredning på det generelle plan fastholder kun læsere, der i forvejen har stor viden og interesse. 1 en aktuel artikel skal indledningen på få linier ridse op, hvad der er aktuelt og eventuelt i en enkelt linie eller to perspektivere handlingen. Sproget skal være præcist, sætningerne korte og ikke for fyldt med informationer. Det vil sige, at den enkelte sætning ikke indeholder 117 fakta-oplysninger. En oplysning i hver sætning er tommelfingerreglen. Også indledningen kan indeholde et citat - eller konkludere. Vær aldrig bange for at skrive indledningen om nogle gange.
Husk billedtekst
Find et godt billede til din artikel - tag eventuelt et selv, Hvis du ikke kan få et godt billede inde fra arbejdspladsen, kan et udefra godt bruges, men så kan du også overveje at bruge en tegning, der er sigende, Billeder og tegninger er ikke bare til for at live op på siden,
De kan også mmme oplysninger. Ja - gode billeder er ofte
mere sigende end ord-
Husk at skrive billedtekst- Dels for at forklare billedet, Dels fordi du kan være sikker på at den bliver læst- Prøv derfor at give vigtige oplysninger der-Har du et godt billede, kan du nøjes med at skrive en god
billedtekst - længere end normalt - og billedet kan godt
være historien i sig selv,
Skriv kort
Hvis du skriver mere end 60-70 linier å 48 anslag i en artikel skal den være god, Den skal kunne bære det, Ellers skal den kortes eller deles op på flere artikler, (Det er klart, at tidsskrifts-artikler blver længere, fx baggrunds-ar-tikler og diskussions-oplæg),
Lange artikler virker som uoverkommelige blokke af ord, som man skal have tid til at læse, Man lægger bladet væk og gemmer det til man får tid - og får det aldrig læst,
Nogle af de ting du skriver kan måske stå i en lille notits ved siden af,

Lav flere artikler
Vil du fortae!le nogle sandheder om arbejdsmiljø-loven og opfordre til at være aktiv omkring sikkerheden på arbejds-pladsen, er det ikke nok at gennemgå lovteksten og slutte med nogle paroler
Det er bedre at skrive flere mindre artikler:
1. En reportage fra en arbejdsplads med særlige sikker-hedsproblemer e!ler en artikel om et offer for dårlig sik-kerhed fx:

Hans Jørgen kan aldrig vende tilbage til kammeraterae på Drej og Stans. I hallen står hans plads tom, For en uge siden mistede han sin højre arm- Maskinen var ikke or-dentlig afskærmet osv,
2. En artikel om - eller interview med - aktive arbejdere, der bekæmper arbejdsulykker- (Hvordan?)-
3. En kort artikel om lovens mest kritisable punkter,
4. En artikel kan fortælle, hvorfor loven er så dårlig.
Hvorfor de mange arbejdsulykker sker i dette samfund
osv,
Det kræver lidt mere end, hvis du bare laver skrive-
bords-artikler - men de bliver mange gange bedre-
Sproglige fejl der går igen
Her er nogle af de fejl, der går igen i de artikler VS'ere laver-
1. For mange ord-klumper- Ord der er sat sammen af svære begreber (klassekampsniveau og mobiliseringssitu-ationer),
2. Sproget er for knudret- Gør sproget lyst ved at opløse det i dets bestanddele, Kriminalisering af strejker kan hed-de: "At gøre strejker kriminelle. At straffe arbejdere, der strejker, At komme for retten, når man strejker."
3. Pas på med for mange tal,P'røv at stille tal, der kan sammenlignes ved siden af hinanden,

VS-betydning
En ordbog er en god hjælp, når du skal undgå de svære ord, Den kan ikke altid bruges direkte, ordene har en sær-lig indfbrstået VS-betydning, Men den kan give de stikord, du har brug for, så du kan oversætte. VS-betydningen gør det endnu sværere at forstå, hvad vi mener, hvis folk ikke er medlemmer. Hvad skal vi gøre, når vi læser i 1. maj avisen på side 11 i en artikel om indkomst-politik i England: "Kravene ligner de kendte OK-krav fra Danmark"?
Her hjælper en fremmedordbog ikke engang vores læser, Det er tit den sammenhæng et ord står i, der afgør om folk kan forstå det, Det er ikke kun et spørgsmål om svære ord, men også et spørgsmål om at skrive lyse sætninger. Selv
lette ord kan blive svære at forstå i en knudret sætning:
"Legitimitet er en form for social anseelse."

Sproglig check-liste
Du har skrevet din artikel, og du mener, den er rigtig opbygget. Gennemgå den efter listen og prøv at få sproget helt i orden.
1. Læs den højt for dig selv, Er der en ordentlig rytme? Hvor du kløjs i den skal den sikkert skrives om
2. Hvem siger hvad til hvem? Pas på de skjulte sætninger. 
Alle skal kunne se, hvem der handler. Hvem er "man"? Prøv at slette det hvor du kan. Pas på udsagnsord med -s endelser (passivt sprog). Noget ændres, hvem ændrer?
Lad være med at tage tilløb, Sig hvem der handler først i sætningen.
3. Væk med lange sammensatte ord, Prøv at løse dem op og stryg det overflødige. (Statens nedskæringspolitik. Den politik staten fører, når den skærer ned, Når staten skærer ned). 
Genitiv -s er med til at lave ordklumper. Prøv at stryge det. 
Hvis du ikke kan løse et sammensat ord op, kan du bruge skille-streger, der er særligt vigtigt, når det andet ord i klumpen starter med en vokal (bogaktion, bog-aktion).
4. En information i hver sætning og en synsvinkel i hvert afsnit. Prøv at bryde sætningeme op og sæt flere punktummer. En argumentation behøver ikke stå i en eneste sætning.
Hold særlig øje med: Hvilket, idet, samt og da. De holder ofte sammen på en sætning, som skal løses op. Korte afsnit virker dels mere logisk og dels mere overkommelige at gå i gang med, tekstbilledet bliver lyst.
5. Andres sprog smitter af, Pas særlig på lov-sproget, Hvis du bruger -ing, -ning og -else og -sel endelser tit, er det svært at undgå smitten. Du skal passe på de fleste af dem.
6. Væk med de vanskelige ord, VS-vanesproget blokerer for forståelsen. Brug en ordbog eller en synonymordbog. Kald en ko en ko og ikke en produktionsfaktor.
7. Brug ikke det samme ord for mange gange.
8. Prøv at gøre sproget mere farverigt. Brug nye ordsammenstillinger. Det beigefarvede normal-sprog er kedeligt. Saml på ord og find flere i en synonymordbog.
9. Læs den højt igen, eller få en anden til at læse den op, Triller den?
Sidste check
Inden du sender din artikel, kan du gennemgå den en ekstra gang efter denne liste. Hvis fejlene ligger i forarbejdet, er du nødt til at gå tilbage og gøre det bedre. Smårettelser hjælper ikke.
1. Manuskriptet
a) Er der 48 anslag i hver linie, så man let kan se, hvor lang den er?
b) Er der nøgleord og nummer på hvert ark?
c) Har du læst korrektur og brugt mindst 1½ linieafstand-
2. Rubrikkerne
a) Er rubrikkerne 1) dækkende, 2) forståelige, 3) informative og 4) interessevækkende?
b) Har du mellemrubrikker for hver ca. 15-25 linier manuskript?
3. Indledningen
a) Indeholder indledningen det centrale i artiklen - frister den til at læse videre?
b) Får læseren at vide, hvad det drejer sig om så konkret som muligt?
4. Opbygningen. Er der sammenhæng i hele artiklen? Er sidespring og oplysninger, der er overflødige i denne sammenhæng luget væk?
5. Artiklens indhold
a) Indeholder artiklen de oplysninger, som er nødvendige, for at alle læsere i målgruppen kan forstå den?
b) Rejser artiklen spørgsmål, som den ikke besvarer?
c) Er alle oplysninger checket? Er tal og andre præcise angivelser checket en ekstra gang? Er navne stavet rigtigt?
d) Har de kilder, du gerne vil være solidarisk med sagt OK for artiklen?
e) Er der dækning for de konklusioner, du drager i det konkrete handlingsforløb, eller hænger de og svæver?
f) Er det klart markeret, hvem der siger hvad i artiklen?

Sådan vil vi gerne have din artikel
Vi vil gerne indføre faste regler for manuskripter til de centrale blade:
1. 48 anslag i hver linie. Det gør det let at se, hvor lang en artikel bliver.
2. A4 papir og bred margen til venstre, så der er plads til rettelser og tekniske betegnelser.
3. Et afsnit slutter på samme side, som det begynder. Det gør det lettere at skrive sats.
4. Øverst på papiret et nøgleord (fx her: regler), dit navn og arkets nummer. Det giver større chance for at holde styr på alle manuskripterne.
Den store overskrift hedder hovedrubrikken. Der kan stå noget over hovedrubrikken, det kaldes forridderen eller overliggeren.
Nede i teksten er der små overskrifter, for hver 15-25 manuskriptlinier (ca.) de kaldes mellemrubrikker. Det første af teksten er måske sat med lidt større typer og kaldes indledningen. Selve teksten kaldes brødteksten. Manchet - det kalder man den tekst, der står neden under overskriften i f.eks. Intern Debat. Et kort afsnit hvor forfatteren forsøger at trække hovedlinierne op i det oplæg, der kommer bagefter. Vi mener ikke at manchetter hører hjemme i et blad, men det kan diskuteres. Lav altid en kopi af artiklen til dig selv. 
Småtterieme:
Nyt afsnit - indrykning, 2 hak. Interview - brug talestreger. Kort citat fra tekst – anførselstegn. Linieafstand - mindst 1½.

Senere bliver der måske lavet specielle ark til manuskripter. Du kan aflevere artikler til borgerlige blade efter samme retningslinier. Det giver større chance for at ryge lige igennem og få en god opsætning.

Hvis du selv sætter op:
Tips om layout
Når I selv laver layout skal ca. 50% af spaltelængden være indledning og tekst. Ca. 50% skal være overskrifter (rubrikker) og billeder. Lav store billeder og husk billedtekst. Få rubrikker og billeder til at fylde pladsen ud. Ubrugt plads får layoutet til at falde fra hinanden.
Prøv at bryde store klumper tekst. Det virker uoverkommeligt at gå i gang med store blokartikler (fx kvindeartiklen fra eksemplet. En måde er, at lave overskrifter over en eller to spalter og flere linier. Det er ingen dårlig ide at købe et nummer af Ekstra Bladet og lure et par fiduser af. 
Det er en fordel, hvis du første gang har en kammerat med, der har prøvet at lave lay-out før.
Indskrivning
Hvis det ikke skal være i sats, starter du med at skrive det hele ind på maskine i den spaltebredde, det skal have. Indledningen evt. over to spalter. 
Margenstopperen sætter du på sidste anslag, så du er nødt til at trykke på udløseren, for at skrive det sidste bogstav, Spring en linie over før hvert nyt afsnit og ryk 2 hakker ind. Når hele stoffet er skrevet rent, måler du op og tegner et skitse lay-out for hver side (fx kan siden deles op i to eller flere blokke), Du angiver hvor mange millimeter tekst, der er plads til, Stadig gælder det: Billeder skal have plads,
Overskrifter
Overskrifter fedter du med Let-raset eller Deca-dry, Århus Solidaritet bruger Deca-dry 9'er, 12'er og 36'er + egypti-enne 84p i Let-raset (De nedfotograferer til 8/9). Solidaritet Djursland bruger Let-raset 'Futura bold Bauer' 96p (ca- 36 mm høj med mellemrum til næste linie) og 'Futura extra bold condensed Bauer' 72p (ca, 28 mm), 36p (ca, 14mm) og 20p (ca- 8 mm),
Næste punkt er opklæbning- Uden lysbord med blyants-mærker, eller med lysbord, hvor der er lagt et stykke mil-limeterpapir ind under montage-arket,

Rundt om i VS er der en masse gode eksempler på hjem-
naelavede lysborde (spørg Randers eller Århus. Der er
afgjort en fordel at arbejde med lysbord, Spalteme bliver
lige og det hele går hurtigere,
Der er andre hjælpemidler, du kan bruge til at pifte et
lay-out op, Raster (grå baggrund) og rammer rundt om ar-
tikler,
Lige højrekant
Hvis det er en lille A5 folder, du skal lave, kan det godt betale sig at få lige højrekant. Det ser pænere ud og er lettere at sætte op,
Du starter rned at skrive ind i spalter, Skriv ikke linien ud over margen, Når teksten stopper før du er kommet helt ud, sætter du prikker (punktummer) til maskinen stopper. Skriv så rent en gang til og lav et ekstra mellemrum for hver prik - et nydeligt eksempel er Stenbroen fra Nørre-bro-
Hvis I har råd, skal få det sat, Det er lettere at læse, fylder mindre og er lettere at sætte pænt op- Det koster ca-15 kr- pr, 1.000 enheder (anslag) + rubrikker.

Gem gode fotos
Det vil være en kæmpefordel, hvis alle korespondenter, udvalg og afdelinger laver deres eget lille billedarkiv:
Afdelingerne har mindst et foto af hver arbejdsplads, i det område de dækker.
Dobbelt-organiseringen og udvalgene prøver at tage og gemme billeder, der passer til de ting, de tager sig af i partisammenhæng
Når du laver blade, pjecer og lignende vil du få nytte af arkiverne. Når du skriver artikler til Solidaritet eller andre blade, kan du sende billeder med. Det vil spare redaktionerne for mange bryderier. Billedarkiver har hidtil nu haft en krank skæbne i VS. Der kom ikke nok fotografier ind, og der gik rod i dem der var. Når du laver billedarkiv, skal det organiseres fra starten. Et arkiv-system kan bestå af ca. 100 A5 konvolutter og en kasse, de kan stå i. Vær ikke bange for at bruge mange konvolutter. Hellere 50 konvolutter i alfabetisk orden med et nøgleord udenpå og kun et fotografi i hver, end 50 billeder i en konvolut med påskriften "arbejdspladsbilleder".
Skriv en tekst bag på billedet (gerne lang). Skriv hvad der sker på billedet. Skriv alle de facts du kender i forbindelse med det billedet forestiller. Men pas på med hårde blyanter og kuglepenne.
Tag billedET – hver gang
Vi har ikke brug for 27 billeder, der viser forskellige sider af en sag. Vi har brug for billedet. Du skal lave et billede der dur. Et billede, der illustrerer det hele.
Tænk et billede - brug hovedet. Stil dig fx et strategisk sted og vent til det sker, knips så. Du skal gå ind i optøjerne - tæt på, ingen gider se ryggen af andre. Alle disse råd er til sort/hvid, og vi vil varmt anbefale vidvinkel-objektiv. Den giver dig skarphed, og du får mere med. Og tag så kun et apparat og en optik med. Lad stativ o.l. stå hjemme.
Du skal ikke tænke på super-hurtige film. 27 DIN er nok, og lad være med at presse den. Men mål dit lys og ret dig efter det, Den går ikke at ramme ved siden af
Fotografer det, der er lys på. Vent til demonstrationen passerer den gadelygte, du har stillet ind på. Knips så. Støt dig op af noget, så kan du gå meget langt ned i tid (1/15).

Lav presse-meddelelser så de kommer i bladet
Journalister er dovne og under stort tidspres, Når en journalist ser en VS-udtalelse vurderer hun:
- er der noget jeg kan bruge til bladet?
- har jeg tid til at lave det om til en artikel?
1 langt de fleste tilfælde bliver der ikke nogen artikel ud af det. Det er selvfølgelig til dels politisk sortering der ligger bag, men nok mest fordi vi laver nogle elendige pressemeddelelser. Journalisten kan ikke, eller skal bruge meget lang tid, for at lave dem om. Derfor skal du prøve at sætte dig i hendes sted, når du laver udtalelser. Nyheden i toppen og alle de andre råd vi har givet dig her i håndbogen. Hvis din udtalelse ligner en artikel, gider journalisten måske rette den til og lade den gå til tryk.
Hjælp den på vej
Det er ikke altid nok at lave den journalistisk rigtig. Nogle blade smider alle pressemeddelelser i papirkurven (alle redaktioner modtager hver dag en stor stak fra private firmaer).
Du kan hjælpe den på vej. Find en nogenlunde hæderlig journalist på bladet. Ring til hende og spørg om en udtalelse af den og den art har interesse. Måske har den, og så kan du tage op og aflevere den. Du har oven i købet fået en kontakt på bladet, som du kan bruge i andre situationer, og som journalisten måske også bruger.
Lidt jura
Hvis I selv udgiver en tryksag i offset skal I huske:
1. Et eksemplar skal pligtafleveres til rigsarkivet i København.
2. Der skal stå hvor det er trykt (typograferne vil også gerne have satssted).
Hvis I udgiver et blad mere end en gang årligt, skal I også have en ansvarshavende redaktør, og der skal stå hvem det er.
Som korrespondent vil du kun blive 'draget til ansvar', hvis artiklen er skrevet under fulde navn. Hvis den er uden signatur eller kun med forbogstaver er ansvaret hos redaktøren.
Grundloven giver dig ret til at skrive hvad du vil, vel at mærke under ansvar. I praksis betyder det at bladet bliver beslaglagt, hvis det fx er 'til fare for statens sikkerhed', og selvom de ikke ligefrem beslaglægger , kan der vanke bøder. 

Berigtigelse
Hvis en eller anden kræver 'berigtigelse af faktiske forhold' er man næsten altid nødt til at optage det og sagen vil som regel være ude af verden med det, Men det er vigtigt at være pedant, selv små og ubetydelige oplysninger skal være rigtige. Husk: VSere kan også kræve berigtigelse i borgerlige blade, hvis det angår dem. Se artiklen 'Dementér'.
Få sagsindsigt
Loven om offentlighed i forvaltningen er et nyttigt redskab for enhver journalist (lov nr, 280 af 10.6.70 ændret 9.4.75 og 8.6.77). I princippet giver den enhver borger lov til at se enhver sag, som er under behandling i det offentlige. De "bedste" sager er dog undtaget, men alligevel er der masser af oplysninger at hente ved at kræve sagsindsigt - det eneste du skal opgive, når du henvender dig er navnet på sagen, Hvis der er involveret personer i sagen, kan du oven i købet få partsoffentlighed ved at få en fuldmagt fra en af de involverede.
Mange af boligsagerne i Århus er kommet frem på grund af et solidt VS arbejde med den lov i hånden.

Billeder
Ophavsretten forbyder at låne billeder fra andre blade. En del af de blade vi er forholdsvis gode venner med, tager det ikke så højtideligt, men borgerlige blade tager det meget højtideligt. Hvis du sender et billede ind til os, som du har lånt, skal vi vide hvor du har det fra. En måde at slippe uden om: Det er tilladt at lave billedcitat. Klippe billedet med siksak kant på sort baggrund. Blot skal du angive kilden

Bryd loven
Der er ingen grund til at påtage sig selv eller andre censur. Loven indeholder mange uhyrligheder, f.eks.  er det ulovligt at skrive 'bryd loven'. Det er opfordring til forbrydelse. Hvis du får en sag på halsen, er der ikke noget at gøre ved det. Det kan blive god reklame for bladet og sagen.
Dementer
Hvis der bliver sagt noget forkert om VS eller rettet nogle grove beskyldninger, er vi tilbøjelige til at finde os i det. Det er der ingen grund til. Hvis en artikel om VS indeholder 'faktiske fejl', skal bladet optage en berigtigelse som sendes til dem - men der må ikke stå andet i berigtigelsen end, at det og det er forkert, og det rigtige er sådan og sådan, underskrevet fx med parti og navn.
Du må altså ikke gå ind i en polemik. Langt de fleste blade optager berigtigelsen (under rubrikken 'brugte cykler'), men de bliver læst - og først og fremmest. De fleste journalister regner med at påstande, der ikke bliver dementeret er rigtige. Hvis bladet ikke vil optage berigtigelsen skal de meddele dig årsagen og at du kan anke til "berigtigelsesnævnet". Reglerne om berigtigelse står i loven om pressens brug nr. 147 af 13.4.38 ændret 92/53, 524/69 og 330/76. §6 handler om hvem der er ansvarlig, §§9 og 10 om berigtigelser.
Læs mere
Vi kan ikke lære dig det hele, Dels er vi ikke fuldbefarne, og dels er der ikke mere plads.
Hvis du vil vide mere om håndværket, kan vi anbefale følgende lærebøger fra Journalisthøjskolen, Du kan købe dem på Joumalisthøjskolen, Halmstadgade 11, 8200 Århus N (06) 16 22 11.
Om sprog: "Det sproglige serviceeftersyn" (18,00 kr.)
Om dagblads-joumalistik: "Før deadline" (25,00 kr.)
Om pressejura: "Ytringsfrihedens grænser" og "Det presseretslige ansvarssystem", (ca. 50 kr. tilsammen).
Hvis du vil lære mere om at beregne hvor lang en artikel bliver i sats: "Elementær grafik og avis-teknik" (25,00 kr.).
Og fra Odense universitet om "rødt Ekstra-Blad": "Kan sensationspressens teknikker omfunktioneres til brug i en socialistisk avis?" Schmidt m.f,
Grundbegreber og ideer: Mourier, Eric: "Fra ide til tryk", Høst 1977.
Derudover kan vi også generelt anbefale synonymordbogen.